A kápolna kilátóteraszára érve jobbra fa tartóoszlopon cimke. Nem kell sehova kimászni, felmászni.
![](https://www.geocaching.hu/files/tbno.gif)
A ládába TravelBug
NEM helyezhető.
Megközelítés
Csákvárról vagy Vérteskozmáról is a sárga sáv
![Sárga sáv](https://geocaching.hu/files/tjelek/s.gif)
jelzésen haladjatok!
Csákváron parkolóhelynek a sportcsarnok környékét ajánlom:
N 47° 24,020' E 18° 28,086' 161 m [GCCSAV+parkoló1] Innen a kerítés mentén ki lehet jutni a S jelzésre.
A fűrészüzem, ahol szintén meg lehet állni:
N 47° 23,889' E 18° 27,909' 141 m [GCCSAV+parkoló2]
Csákvár
Az 5 200 lakosú Csákvár Fejér megye északi részén, a Zámolyi-medencében, a Vértes- hegység szélén található. Környékének jelentősebb községe és kedvelt kirándulóhelye szép fekvése miatt.
Csákvár országszerte híres volt a fazekasságáról. A század elején 130 fazekas dolgozott a faluban. Mára számuk megcsappant, de az ember még mindig megtalálja a híres csákvári fazekast, ha végigmegy a főutcán.
N 47° 23,521' E 18° 27,898' 158 m [GCCSAV+fazekas]
Csákvár a történelem során többször gazdát cserélt. Mai arculatát az Esterházy családnak köszönheti. Az Esterházy család jó gazdája volt ennek területnek, mely igen kiterjedt birtok volt, 56 000 hektárt tett ki egy tagban. Azért is volt igen szerencsés Csákvár, mert a grófi család itt építtette fel a kastélyát 1778-tól. De jó gazda módján még sok mindent épített: zárdát, iskolát, cselédházakat, téglagyárat. Fejlesztette a mezőgazdaságot, gazdaképzőt alapított.
Fennmaradt pompás kastélyuk, melyet 1778-ban Esterházy János építtetett Fellner Jakab tervei alapján, eredetileg barokk stílusban. 1781-1823 között többször átalakították, így alakult ki mai klasszicista formája.
A kastély
N 47° 23,844' E 18° 27,559' 166 m [GCCSAV+kastély] 1954-től szanatóriumként majd a mai napig kórházként működik.
A falu híres szülötte Terstyánszky Ödön (1889-1929), az 1928-as amszterdami olimpia egyéni kardvívó aranyérmese. Róla nevezték el a sportközpontot.
A kastélypark
Az eredetileg 77 ha (0,77 km2) területű kastélypark kialakítását a kastély építésével egy időben, 1779-ben kezdte Esterházy János részletes és szakszerű tervek alapján. Évtizedek során Közel 400 féle fafajtát ültettek.
Az angolpark jellegnek megfelelően az őshonos molyhos tölgyek, kőrisek, juharok közé új fasorokat telepítettek, melyeket úgy csoportosítottak, hogy a formák gazdagsága, a tisztások, sétautak, fasorok, színes virágfelületek változatos elhelyezése elragadó látványt nyújtson. Különleges értéke a parknak a csaknem 40 méter magas, közel 150 éves mamutfenyő. Körülötte vérbükkök, egy terebélyes vasfa, valamint szép törökmogyoró és ezüst hárs állomány él. A közelben erdeifenyő, feketefenyő, virginiai boróka és vörösfenyők látványos csoportja díszlik. Kisebb erdőket alkot a vadgesztenyés, amely szillel, akáccal, gyertyánnal vegyül. Máshol karcsú oszlopos, nyugati tuják, tiszafák, molyhos tölgy és csertölgy hoznak változatosságot a képbe. A juharlevelű platán kisebb erdőt képez a tó partján, amelyet a parkon átcsörgedező patak táplál.
A vadászkápolna
A hatalmas parkba, a kor divatjának megfelelően itt-ott különös formájú kis kerti lakokat, pihenőházakat, emlékműveket emeltek. Volt szentháromság, napóra és Pokol-mennyország névre keresztelt műbarlang is. Ezeket az építményeket a családtagok ajándékozták egymásnak különböző családi ünnepek, évfordulók alkalmával.
Ilyen a láda által bemutatott épület is, melyet gróf Esterházy János 1797-ben Anna-napi ajándékul építtetett feleségének, erdődi gróf Pálffy Anna Máriának. A pihenőháznak szánt épületet Török-toronynak nevezték. A tető mellett az ajtaját is félhold, csillagok és nap díszítették, az oszlopok és a tetőszerkezet zöld és fehér színezést, a padisah színeit kapták. Bútorzata bőrpárnákból állt, tovább fokozva keleties hangulatát.
A XIX. században építették át kápolnának. A födémet alacsonyabbra vették, a tetőre kereszt került, a kilátóra vezető lépcsőházból pedig harangtorony lett. Szent Eustachius (Euszták) tiszteletére szentelték fel. 1945-ig működött. Ezután üresen, árván állt, az idő és a vandálok pusztították.
Megmentése a Pro Vértes Természetvédelmi Közalapítványnak köszönhető. 1998-ban újították fel. Szent Ferenc ökumenikus kápolnaként szentelték újra. Családi rendezvények, esküvők, keresztelők romantikus színhelye - volt - sajnos nagyon gyorsan lerobbant, hiába volt a felújítás. Látszik senki nem vigyáz rá, nem gondozzák (2024).
Ládatörténet
2006. 02. 11.: vándorsólyom és a Némedi család elrejtette a ládát.
2009. 06. 16.: a láda eltűnt, vándorsólyom új ládát helyezett ki
2010. 10. 25.: ládakarbantartás.
2016. 11. 06.: vándorsólyom adoptálhatóvá tette a ládát. A ládának ekkor 759 megtalálása volt és az átlagos értékelése 4,34.
2016. 11. 07. Strombus frissítette a ládaoldalt.
2018.02.19. befi az új ládagazdi
2018.11.04. új láda új helyen a régitől kb 20 méterre
2021.02.28 új láda új helyen
többedik eltűnés után:
2023.06.10 vitaminosdoboz új helyen Szilvási család segítségével
2024.07.06 elérte a virtuális vég a ládát - cimkét keress
2024.07.08 Mivel virtualizálódott a láda, így a com-os összerendelést megszüntettem, (TB-no) és a com-os ládát archiváltam, mert ott csak fizikai doboz lehetne. hk