Elhelyezés időpontja: 2008.04.26 13:45
Megjelenés időpontja: 2008.04.29 23:50
Utolsó lényeges változás: 2018.06.24 06:40
Rejtés típusa: Hagyományos geoláda
Elrejtők: gonit
Ládagazda: gonit Nehézség / Terep: 2.0 / 2.0
Úthossz a kiindulóponttól: 5000 m
Megtalálások száma: 325 + 5 egyéb, grafikon
Megtalálások gyakorisága: 0.4 megtalálás hetente
WAP: a láda (20x20x7 cm-es konyhai doboz) a Medves-fennsík ún. Medves magosa nevű részének legmagasabb pontján, egy fa tövében található, kővel álcázva.
Megközelítése Salgóbányáról a piros kereszten javasolt.
A Medves az ország bazaltvidékeinek legszebb, legváltozatosabb területei közé tartozik. Az Európában szinte egyedülálló, összesen 15 négyzetkilométer kiterjedésű, 520-570 méter átlagmagasságú bazaltfennsík körül vulkáni kúpok sorozata teszi igen látványossá a vidéket. Különleges élmény az 500 méter magasan lévő alföldszerű tájat bebarangolni, és gyönyörködni a felbukkanó csúcsok és rajtuk álló várak látványában. A Medvesen, igen kis területen számos látványosság zsúfolódik össze, található itt egy megkapó erdei tavacska, melytől nem messze a Gortva-patak érintetlen, vadregényes, vízesésekkel tarkított völgye fut, a fennsíkon ered a Zagyva is, ami az egyetlen olyan folyónk, melynek forrása az országhatáron belül található. Érdekes geológiai látnivaló a felhagyott kőbányák különleges formakincse és a bányákban kialakított tanösvények. A Medves növényvilága is igen tetszetős, éger- és nyírligetek, fenyvesek, bükkösök, és már-már az Alföld kies pusztáira emlékeztető növénytársulások váltják egymást. Mindezt pedig a fennsíkról nyíló pazar panoráma teszi teljessé.
Megközelítés:
A fennsíkot turistautak, jelzetlen földutak és ösvények hálózzák be, így a ládát több irányból is meg lehet közelíteni, azonban a legtartalmasabb az, ha kiindulópontnak Salgóbányát választod. Az autót a N 48° 8,649' E 19° 52,071' 510 m [GCMEDV+Parkoló] ponton lévő parkolóban hagyhatod, innen pedig már gyalogosan fel a fennsíkra a (piros keresztet)-et követve. Továbbra is ezen, a fennsíkot átszelő jelzésmentén haladj, majd térj le a N 48° 9,800' E 19° 52,805' 609 m [GCMEDV+Útpont 1] pont irányába, ahol gyönyörű kilátás nyílik, a Mátrától egészen a Tátráig ellátni, és közben a vidék szinte összes csúcsa (Pécskő, Salgó, Kis-Salgó, Karancs, Sátoros, Somoskő) is látható. Szintén ebből a pontból indul egy kis ösvény, mely a (zöld sáv) jelzésű úthoz vezet, amin keresztül könnyen elérhető a láda.
A Somoskőről kizárólag a (zöld sáv) jelzésen való megközelítést semmiképpen sem ajánlom, mert ebben az esetben végig az erdőben mész és semmit sem látsz a környékből. Tehát, ha nem csak egy újabb pontot akarsz szerezni, hanem a környéket is meg akarod ismerni, akkor a ládát a fentebb ajánlott úton közelítsd meg. Egy picivel hosszabb, de lényegesen tartalmasabb is!!!
A visszautat érdemes más irányban megtenni, a N 48° 9,515' E 19° 52,841' 575 m [GCMEDV+Útpont 2] pontig haladj a (piros kereszt)-en majd itt letérve a jelzetlen földúton indulj el a megnézni a bányákat is, ahonnan már nincs messze a kiindulópont.
A ládához vezető, vagy a visszaút során a Kis-bányát, a Közép-bányát és a Medves-tavat javaslom leginkább megnézni, csak ezek felkeresésével lesz igazán teljes az élmény.
Látnivalók: Kis-bánya: A Medves bazaltplatójának oldalaiban évszázadokon át virágzó kőbányászat folyt. A füzérszerűen egymáshoz kapcsolódó kőfejtőkből nyerték a követ a középkori várak építéséhez, a lakóházak alapjának elkészítéséhez, majd később a városi építkezéshez és az utak burkolásához. Ma az elhagyott kőfejtők egy része szépen rendezett, szabadtéri bemutató. A bányában a Medves vulkanikus anyaga, különböző bazaltváltozatok tárulnak fel. A nagy kőbányász hagyományokkal rendelkező területen a bazalt különféle változatait (lemezes, pados elválású láva, bazalttufa stb.) tanulmányozhatjuk a bányafalak hosszú feltárásaiban. Külön érdekessége a területnek az újra kibontott kristálytufa és bazaltláva érintkezési zónája. A bányát az 1920-as évektől az 1960-as évekig művelték, a terület második legnagyobb kőbányája volt. Különlegessége még egy hatalmas kőpiramis a bánya nyugati végében. N 48° 9,221' E 19° 51,977' 500 m [GCMEDV+Bánya 1] Új-bánya: A környékbeli többi bányához képest később, valószínűleg az 1930-as években nyitották meg és közel 20 éven keresztül művelték. Eközben megközelítőleg 2 ha nagyságúra terjedt ki a bányaudvar, és kb. 980 000 tonna bazaltot mozgattak meg. A bánya telepítése nem volt a legszerencsésebb, mivel gyakran öntötte el a csapadékvíz (az erózióbázis alá süllyesztett zárt, lefolyástalan bányaudvar miatt). Mind a meddő, mind a haszonanyag kiszállítását elektromos vontatású siklón (meredek dőlésű pályán mozgó csillékkel) oldották meg. A bánya nyersanyagának többségét kockakő faragására használták fel. N 48° 9,022' E 19° 52,226' 517 m [GCMEDV+Bánya 2] Közép-bánya: Érdekessége, hogy felhagyása után a bányaudvarba betört a víz, így ma inkább egy tengerszemre hasonlít, sem mint bányára. Kiterjedése nem olyan nagy, mint szomszédos társaié, de tavacskája miatt mégis a legérdekesebb mind közül. N 48° 9,302' E 19° 52,024' 483 m [GCMEDV+Bánya 3] Tehenesi-kőbánya:Az itt látható rekultivált bazaltbánya az 1930-as évek elejétől az 1970-es évekig működött. A kőzet fejtését először kézi erővel ("bunkózással") majd robbantással végezték. A bánya egy lávafolyás belső részét tárja fel, ami kb. 2-3 millió évvel ezelőtt ömlött a felszínre a Medves-magosa elnevezésű csúcsból, az egykori kitörési központból. A bányától ÉK-re lévő hasadékok a bazalt alatti széntelepek kitermelésének következményei. A bent hagyott szenes anyagok a hasadékon keresztül kapott levegő miatt elbomlanak, az így keletkezett kénhidrogén tartalmú melegebb levegő miatt elolvad a hasadék környéki hó. Az egykori szénbányák beszakadt üregei miatt keletkezett felszíni repedésekből néha még mindig füst szivárog ki, ami a szén öngyulladással beindult égéséből származik. N 48° 8,602' E 19° 53,489' 272 m [GCMEDV+Bánya 4] Medves-tó: A fennsík DK-i részén, ahol a szintkülönbség hirtelen csökkenni kezd, egy kis erdei, eutrofizálódó tavacska található, érdekes növény és állatvilággal. N 48° 8,483' E 19° 53,248' 504 m [GCMEDV+Medvestó] Zagyva-forrás:A vulkáni működés során erősen összetöredezett, vetőkkel (tektonikai törésvonalakkal) tarkított, az anyagában sok helyen összekeveredett földkéreg a felszínközelben kevés vizet tud tárolni. A meredek hegyoldalakról a csapadék nagy része beszivárgás nélkül elfolyik. A jelentősebb források a Medves peremén a mélybe zökkent letöréseknél, vagy a korábbi bányatárók vízgyűjtőjéből lépnek ki a bazaltplató alól. Innen indul útjára a Tarna-patak, a Zagyva, a Bárna-patak és a Tarján-patak. A Zagyva-forrása kőfoglalata van, azonban agyageltömődés miatt már nem szolgáltat vizet, mellette új forrás fakadt. N 48° 8,128' E 19° 52,268' 390 m [GCMEDV+Zagyvaf] Gortva-völgy: A Medves-fennsík keleti pereme alatt eredő, több forrásból táplálkozó Gortva-patak vízesésekkel tarkított, vadregényes szurdokvölgyet vájt a bükkerdővel borított területen. A viszonylag bővizű patak útját helyenként kőtömbök, hatalmas, kidőlt, korhadó fatörzsek, homokkőpadok nehezítik. Az országhatár közelsége, a nehéz megközelíthetőség és a fokozott védettség miatt a völgyben jelzett turistaút nem vezet. N 48° 8,302' E 19° 53,222' 370 m [GCMEDV+Gortva]
A Medves-fennsík kialakulása: a vulkanikus kitörések előtt a vidék völgyekkel tarkított szárazulat volt. A pliocén kor végén erre a hepe-hupás felszínre ömlött ki a láva a felszín egyenetlenségeit kitöltve. Ebből kifolyólag a bazalttakaró vastagsága 11-107 méter között változik. A bazalttakarót létrehozó kitörések változatos jellegűek voltak, melynek során törmelékszórások és lávafolyások követték egymást. Ezen szerkezet feltárulkozását a bányák falán lehet tanulmányozni. Emellett több szakaszban ömlött a felszínre a láva, mely során eltérő szerkezetű kőzetek keletkeztek, ezek is jól láthatók a bányák feltárásaiban. A Medves fennsíkján sehol sem találhatók már meg az egykori kráterek, azok mind lepusztultak. A Medves magosa formája alapján távolabbról ugyan egy kráternek tűnik, de salakból, összesült bombákból és lávafoszlányokból felépülő salakkúpjának csúcsán csak enyhe besüppedés észlelhető, de tulajdonképpen ezt lehetett a kitörés központja, a terület legmagasabb pontja, és egyben a láda is itt található.
Rejtekhely: A láda (20x20x7cm) konyhai doboz a Medves magosa nevű területen egy nagyobb farönk alatt található.
A terület legnagyobb része a Karancs-Medves Tájvédelmi Körzet védelme alatt áll, így kérek mindenkit tartsa szem előtt, hogy védett területen jár. A fennsíkon autóval közlekedni tilos!
A láda azért került a oda, ahová, mert a terület magyar része természetvédelmi oltalom alatt áll, így a rejtés lehetetlen lett volna, de legalábbis nehézkes. Ezért kellett a határ másik oldalára tennem, ami pár száz méter plusz sétát jelent. Kérném a felkeresők megértését!
Kellemes túrázást és jó keresgélést kívánok!
Állapot: kereshető
+
történelmi nevezetesség, várrom, épület
+
szép kilátás, érdemes panorámát fényképezni
+
különleges látványosság, helyszín
-
speciális koordináta-érték vagy magasság
+
vízpart, tó/folyó, forrás van a környéken
-
település belterületén van a láda
-
van a közelben (pár száz méteren belül) lakott terület
+
havas, jeges időben, fagypont alatti hőmérsékleten is kereshető a láda
+
nyáron, a legnagyobb kánikulában is ajánlott környék
+
hegyen, csúcson, nagy dombon van a láda (a környékhez képest)
-
megközelíthető járművel néhány száz méteren belül
-
a javasolt kiindulóponttól fél órán belül elérhető
-
mozgáskorlátozottaknak, babakocsival érkezőknek is ajánlott
+
gyerekbarát láda
-
igénybe veszi a cipőt, ruhát a környék (csalános, bogáncsos, sáros)
-
a láda megszerzéséhez sziklát kell mászni (gyerekkel nyakban kizárt)
-
sötétben is érdemes keresni
-
a GPS-t zavaró sűrű erdő, sziklafal, magas épület, stb. van
-
szokatlan méretű/alakú a láda (az ajándékok miatt fontos)
+
el lehet menni kerékpárral a ládáig (vagy látástávolságban hagyható)?
Somoskőről sétáltam ki. Előtte azért vacilláltam kicsit, már eléggé rongy állapotban voltam. Végül elindultam. Szépen emelkedett a szint, a rétnél végül beértem a fennsík tetején lévő erdőbe. Logolás után visszafelé gyönyörködtem a tájban. Így 7 km lett ez az utolsó rész.
Országjáró túra közbeni találat Lindussal, szüleimmel, Gézával és a többiekkel.
Sajnos mi a leírásban szereplő szép helyeket nem láttuk, mert a szlovákiai Vecseklőről érkeztünk, és Somoskő felé mentünk tovább, néha úttalan utakon.
A környék tényleg sok szépséget rejteget.
Köszi a rejtést!
Megvan, köszi!
Somoskő körüli túra volt a mai program.
A kőpark felől jöttünk, de már a medvespusztai rét elején letértünk a zöld jelzésről és srégen átvágtunk a hegy lábához, ahonnan toronyiránt felmásztunk a dobozig.
Fent kb. csak a bükkerdő van, az igazi látvány lent, a rét tetejéről volt, nagyon szép a panoráma onnan.
A doboz rendben.
Megtaláltam.
Köszönöm a lehetőséget.
[g:hu+ 2.10.16]
Somoskőújfaluról indultam. A vasútállomási boltban vizet vettem, amit hoztam bubimentes volt valami hiba miatt. Aztán a már szokásos útvonal a Dunelig, onnan Eresztvény. Első próbája a wp crestwoodnak, jónak tűnik. Néhol sár, de többnyire járható. Eresztvénytől nem Somoskőre mentem hanem tanösvényen a Nagybányáig, kacskaringózva,, medvétől tartva egy rétig, amihez közel a sárga. Nem sokkal később már egy másik réten voltam, oda már nagyon közel a határ. A Medves ládája már nem volt messze. Nem mondom, kissé igénybe vett, de nem az a durva mászós hegy. A láda rendben van, a nem természeti képződmény természetes anyagból meglepett. A logbook nedves. Hely volt bőven, érdemes felkeresni. Visszafelé a rétig termeszvárnak tűnő "építményt" fedeztem fel, és ismét rácsodáltam Mátra, Salgó, Karancs, és a Somoskői vár tornyára. Eleredt az eső, a szlovák részt elverte rendesen. Én csak cseppeket kaptam belőle, megúsztam. Somoskőre mentem. Közben találkoztam egy csapat bringással, legalább húszan voltak. Az utolsó tolta a kerékpárt, nem tűnt lelkesnek. Bezzeg az eleje :) Onnan Eresztvény és az alagút kihagyásával Somoskőújfalu. A sárga negatívon nem érdemes az alagút körül bohóckodni, a természet majdnem visszavette az egészet. Nekem járhatatlan. Ma csak azért az egy ládáért jöttem
Mai 10 km-es karbantartó túránk egyetlen ládája amit nem karbantartani jöttünk. Itt voltunk harmadszorra és az út a Macskalyuki bányától, a határ mentén, jelzetlen, helyenként nagyon meredek, bozótos és köves terepen nem volt könnyű. Végül meglett egy nagyon szép bükkösben, bár a következő keresők nemcsak köveket, de fa és kéreg darabokat, plusz egy rozsdás és lyukas bödönt is találnak mint a láda rejtekét. Visszafelé már a Medvesi zöldön jutottunk vissza Somoskőre. A túra élvezetes volt, és a Medves magosa is tetszett. Köszi a rejtést!
A GC20KM végigjárása közben, pappcsaláddal és Pévvel közösen kerestük fel a környék hiányzó ládáit. Nagyon szép a Medves-fennsík, lenyűgöző látvány volt látni egyszerre a Somoskői-várat és a Salgó-várat, háttérben a Karancs csúcsával, a távolban pedig a Szlovák magaslatokkal. Egy bizonyos szögben "talajszinten" láttuk a Somoskői-várat, érdekes látvány volt. Ahogy haladtunk a láda felé, több fa kérgén láttuk a medvék jelenlétére utaló jeleket. Volt egy pillanat, amikor mindhárman összerezzentünk, amikor váratlanul egy nagy faág esett le a közeli fáról. Szerencsére az egész napos túra során, csak a medvés figyelmeztető táblákkal találkoztunk. Nagyon szép túra volt, köszönet a rejtésért.
A lista az oldal alapbállításának megfelelően nem mutatja az összes bejegyzést (330 db), az összes megjelenítéséhez kattints ide.
Az alapbeállítást (25 db) felülbírálhatja a felhasználói beállítás, amelyet bejelentkezve a felhasználói adatok között tudsz megváltoztatni.