Medgyessy Ferenc (Debrecen, 1881. január 10. - Budapest, 1958. július 20.) kétszeres Kossuth-díjas (1948, 1957) szobrászművész, kiváló művész. A 20. századi magyar szobrászat egyik kiemelkedő egyénisége
Orvosi diplomát szerzett, majd 1903-1907 között Párizsban előbb festői, majd szobrászi tanulmányokat folytatott. 1912-ben a Táncolók című domborművével megnyerte a Művészház díját. 1914-től 1918-ig katonaorvos volt. Évtizedeken át, haláláig a budapesti Százados úti művésztelepen élt és alkotott.
1923-ban mintázta a Táncoló lány című kompozícióját. Az 1920-as években a Széchenyi gyógyfürdő Korsós lánya, a debreceni Kis lovas, 1930-ból a debreceni Déri Múzeum 4 allegorikus bronzszobra készült, amelyekre az 1937-es párizsi világkiállítás Grand-Prix díját kapta.
Az 1940-es évektől stílusa klasszikussá érlelődött. A Szüreti menet című dombormű, a győri Szt. István király szobor, a debreceni Petőfi szobor ismertté tették.
Azon ritka szobrászok egyike, akinek kisplasztikáiban éppen úgy, mint monumentális alkotásaiban lélek és érzelem, melegség, finomság és érzékenység lakozik, ezért egyedi, s utánozhatatlan. Nem elgondolkodtat, hanem megragad, magába vonzza a tekintetet.
Termékeny művész volt, számos kisplasztikát, köztéri szobrot, épületszobrot alkotott. Szobrait magán- és közgyűjtemények őrzik. Köztük a Magyar Nemzeti Galéria, a debreceni múzeumba székesfehérvári Deák Gyűjtemény, a pécsi Janus Pannonius Múzeum, a hódmezővásárhelyi Tornyai János Múzeum Alföldi Galériája, a győri Xántus János Múzeum és mások.
Megtaláltam, köszönöm a rejtést! [Geoládák v4.5.0]
* Itthonról:
Egy két és fél hetes Alföldi Kéktúra menet hozadéka ez a láda. Ezen idő alatt a Kéken 262 km-t, míg egyéb kitérésekkel - pl. GC-k miatt - több mint 300 km-t gyalogoltam az árnyéktalan gátakon, szántókon, ráadásul az elején pont belecsöppenve a 40+ fokos hőségbe. Később már "hűvösebb", 30+ fok volt. ;D
**
Az AK-s pihenőnap második találata. Kicsit azért furán néztek rám, amikor a szobrokat méregettem és jártam körül, de szerintem nem volt vészes. :D