Röviden
16 x 9 x 4 cm-es dobozt keressetek, talajszinten, különleges törzsű fa gyökerei között.
![](https://cdn3.iconfinder.com/data/icons/fatcow/32/bug_delete.png)
A ládába TravelBug
nem helyezhető.
Bevezető
A Sepsiszentgyörgyhöz tartozó üdülőhelyet, Sugásfürdőt és az üdülőhely nyújtotta lehetőségeket szeretném bemutatni nektek.
Ezzel a rejtésemmel köszönetemet szeretném kifejezni annak a kedves személynek, aki megismertette és megszerettette velem ezt a játékot.
Megközelítés
Autóval itt érdemes parkolni:
N 45° 53,830' E 25° 42,475' 775 m [GCSUGF+parkoló]
Busszal érkezőknek a Sepsiszentgyörgy, Lábasház megállóból induló 18-as busszal, a végállomásnál kell leszállni.
Menetrend, útvonalak
Síszezonban érdemes figyelemmel kísérni az új információkat, az okos parkolórendszer működéséről.
Fizetős okos parkolórendszer a síszezonban
Sugásfürdő
Sugásfürdő Sepsiszentgyörgy kincset érő fürdő és üdülőhelye, a várostól 8 km-re. A Baróti-hegységben található, 775 méter tengerszint feletti magasságban. Fölötte emelkedik a Görgő-csúcs 1017 m magasan.
Nevét a bükkerdők sugó-susogó hangjáról kapta. Létét a szénsavas-kénes ásványvízforrásainak köszönheti.
A környéken 1851-ben fedezték fel az első gázkitörést, amikor egy Farkas nevű ember nemesfémek után kutatott az erdőben, de széndioxid tartalmú gázra lelt. Ebben pedig üzletet látott egy Székely László nevű szentgyörgyi ember és 1869-ben már megépítették az első borvizes szabadtéri medencét. A fürdőtelep 1883-ban kezdett kiépülni, 1894-ben adták át a szív-és érrendszeri megbetegedések kezelésére használható széndioxidos száraz gázfürdőt, közismertebb nevén
mofetta épületét.
A sugási mofetta nevű "fojtógáznak" közepes koncentrációja van, 64,1 százalékos. Természetes radioaktivitásának értékét (280 pCi/l) Kolozsváron határoztatta meg az egykori Megyei Turisztikai Hivatal. A mofetta épülete előtt évtizedekig borvizes hideg tükörfürdő működött. A medence alján jól láthatóan buborékol fel a szén-dioxid.
A közkedvelt üdülőtelep télen és nyáron egyaránt kikapcsolódási lehetőséget nyújt. Nyáron a kalandpark mellett kezelőközpont, minigolf pálya, mászófal és szabadidőközpont, télen pedig két, világítással ellátott sípálya garantálja a szórakozást.
Nyitvatartás és árak
Borvíz
Székelyföldön található Románia ásványvízkészletének jelentős hányada, a források száma kétezer fölött van. A hagyományos gyógyfürdőhelyek - Tusnádfürdő, Borszék, Előpatak, Sugásfürdő, Zsögödfürdő - mellett mintegy 103 helyi érdekeltségű népi gyógyfürdőt tartanak számon a szakemberek, csupán a Hargita vulkáni hegység térségében. Ezekre épül a "Borvíz útja" turisztikai program.
A székely ember számára a borvíz a mindennapok itala, már a régi időktől fogva ismerték és használták a borvizet, jóllehet jótékony hatására és értékesítésére vonatkozóan a legkorábbi feljegyzéseket a 18. századi levéltári dokumentumokban találjuk. Eszerint a borvíz hasznosítása egyfelől a fürdők, másfelől pedig italként és gyógyszeripari termékek alapanyagaként való értékesítése által történt és történik ma is. A különböző ásványi- és kémiai anyagokkal telített borvizet leginkább szív- és érrendszeri, mozgásszervi, emésztőrendszeri, illetve idegrendszeri panaszok kezelésére használják.
Székelyföldi legenda, hogy egyszer egy turista a szívélyes székelyföldi vendéglátás nevében rátukmált sokadik pohár pálinka után botladozó nyelvvel felsóhajtott: "Nem is tudom, hogy lehet józannak maradni egy olyan vidéken, ahol még az ásványvizet is borvíznek nevezik." A borvíz már csak a neve miatt is székely védjegy lehetne, nem beszélve arról, hogy Székelyföld "borvíznagyhatalom". A borvizek és mofetták annyira jellegzetes, egyedi elemei a székely kultúrának és természetnek, hogy a régió turisztikai és gasztronómiai brandjének alapját is képezhetnék, a tematikus utak, borvízkóstolók, borvizes menük, népi feredők, borvíz- és mofettafesztiválok jelentősen hozzá tudnának járulni a régió kulturális, turisztikai és gazdasági életének fellendítéséhez.
Sugásfürdő gazdag ásványvízforrásokban, melyek közül a legnépszerűbbek az Erzsébet-forrás, a Jenő-forrás és a Szemvíz-kút.
Erzsébet-forrás
N 45° 53,835' E 25° 42,497' 779 m [GCSUGF+Erzsébet-forrás]
Nevét, Erzsébet Osztrák-Magyar császárnéról, magyar királynéról, Sissiről kapta, annak halála utáni években. Kimondottan ivókúrát szolgáló természetes ásványvíz. Meszes és nátriumhidrogén-karbonátos, fluortartalmú savanyúvíz, természetes radioaktivitása 120 pCi/l.
Jenő-forrás
N 45° 53,770' E 25° 42,360' 779 m [GCSUGF+Jenő-forrás]
Kis hozamú szénsavas 1496mg/l, magnézium- és kálciumhidrogén-karbonátos, illetve kénes (szulfát tartalma 136mg/l), vize kimondottan ivókúrát szolgál. Gyárfás Jenő sepsiszentgyörgyi festőművész után kapta a nevét, akinek nyaralója volt a forrás feletti hegyoldalban, 1982 körül bontották le. A kémiai elemzést és orvosi javallatait tartalmazó feliratnak nyoma veszett.
Szemvíz-kút
N 45° 53,849' E 25° 42,228' 785 m [GCSUGF+Szemvíz-kút]
A szemvíz kénes vize, ahogy azt a neve is mutatja, a hagyományos népi gyógyászatban, mint mosást-borogatást a szemmel kapcsolatos bajok enyhítésében használták s talán használják még ma is.
Forrás
Sugásfürdő
Maroknyi öröm a Görgő-hegy alatt
Kellemes kirándulást és időtöltést kívánok!