A kb. 15x15x10cm-es láda egy hatalmas kéttörzsű bükkfa gyökerei között található, a Haricsai pihenőparkból a fenyves felé indulva kb. 110m-re.
Ezzel a ládával a Kerca-patak mellett fekvő Haricsai pihenőhelyre szeretnénk elvezetni a keresgélőket.
Nyáron időnként cserkészek táborhelye.
Kiindulópontként a kercaszomori leágazástól Magyarszombatfa felé haladva kb 100m-rel kezdődő, a Kerca-patakot is átszelő földutat ajánljuk. Innen kb. 300m-es sétaút vezet a pihenőhöz.
Kercaszomor a magyar-szlovén határ közvetlen közelében az Örségi nemzeti park területén található, 264 fős, kb 5 km hosszú zsákfalu, mely a legbátrabb faluként lett országos hírű.
A két község, Kerca és Szomoróc a történeti Őrség falvai közé tartozik. Az Őrség a kora Árpád-korban (X-XI. sz) a határőrizet ellátásában látott el fontos szerepet.
A XX. század két nagy háborúja a község lakosságától is áldozatokat követelt.
1919. augusztus 12-én a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság csapatai az I. világháborút követő fegyverszünet után megszállták Szomorócot. A megszállás elleni tiltakozás mit sem használt, a helybeliek azonban a tettek mezejére léptek.
1920. augusztus 1-én 23 órakor Rankay főhadnagy 17 katonával valamint a hozzájuk csatlakozó szomoróci és kercai férfiakkal megtámadta és elűzte a megszálló szerb katonaságot. A győzelem időleges volt. Megerősített szerb-horvát-szlovén csapatok tértek vissza, és vonták ismét megszállás alá Szomorócot. A felszabadításban részt vevő lakosokat kemény retorziók érték a megszállók hatóságai részéről.
A történtek azonban nem maradtak hatás nélkül. 1922. február 9-i hatállyal a Határmegállapító Bizottság engedélyezte Szomoróc Magyarországhoz való visszacsatolását. A bátor kercai és szomoróci emberek helytállása tehát teljes sikerhez vezetett: két és fél éves idegen uralom után visszatérhettek Magyrországhoz.
A betolakodók fegyverrel történő kiűzésének állítottak emléket a Szomoróc falurészen álló népi haranglábban elhelyezett haranggal, melyen a következő felirat olvasható: "Jugoszláv uralom alóli felszabadulás emlékére szerezte SZOMORÓCZ község lakossága 1922. évében."
Kerca és Szomoróc 1940-ben egyesült, de mai nevét csak 1943-ban kapta. Mindkét község a Kis-Kerka mentén megtelepült ún. Kurcite Őrök területén alakult ki.
-"Eörségh Tanösvény" - történeti, néprajzi, gazdaságtörténeti tanösvény kb.10 km hosszú.
- Református templom - Kiváló akusztikáját nemcsak a prédikációk, hanem koncertek közönsége is ismeri. Kertjében több, mint száz éves hársfák állnak.
- Katolikus templom
- Pusztatamető - itt található Vas megye legrégibb falusi kőtemplomának, a Szent Vencel templomnak romja 1208-as említéssel.
- Református harangláb - boronafalú, 8 szögletes sisakkal védett harangláb. A harangot tartó császárfa egyetlen tölgy rönkből van kifaragva. 1877-ben épült.
- Szomoróci sökfás temető - a sökfa csak az Őrségben ismert kifejezés. Így nevezték, s az idősebbek így mondják ma is ezen a vidéken a református halottaknak állított fejfát. A sökfákról szinte teljesen hiányzik a díszítés, legtöbbször csak az elhunyt nevét és halálának időpontját vésték rá. Ritkán egy-egy geometrikus forma került a sökfa tetejére.
- A Művelődési ház udvarán Szervátiusz István szobra
Megtaláltam, köszönöm a rejtést! Őségi kerékpártúra alkalmából. Jó kis kirándulóhely, s a ládát megtalálni nem is olyan egyszerű a fák lombozata alatt!
Megtaláltam barnanyával, köszönöm a rejtést! A logbook kicsit nedves. A térkép által jelzett ösvény egyáltalán nem vezet a ládához, egy sűrű bozótosban ér véget. Érdemesebb felülről megkerülni a bozótost, és akkor könnyen rá lehet találni a ládára. [Geoládák v4.4.1]
Megtaláltam, köszönöm a rejtést! A rejtővel telefonon egyeztetve a logfüzet utolsó oldalára is felírtam a jelszót, aki esetleg nem tudná elolvasni a füzet elején a kissé károsodott lapszélen. [Geoládák v4.2.6]
Nem jártunk még az Őrségben, most is csak az RPDDK terelt ide bennünket. Három nap alatt átrohantunk rajta, pedig három élet is kevés lenne hozzá! A nyugalom és a békesség kísért utunkon és a csend beszélt hozzánk suttogva. Más nem is igen tudott volna mert emberrel alig találkoztunk. Akkor is csak idősekkel. Egy-egy nénike vonszolta ki a kukát a kapu elé vagy ügyetlenül hasogatta a gyújtósnak való tüzifát. Macskák kunyeráltak tőlünk eleséget, vagy éppen vadászzsákmányukat, egy elejtett mezei pockot tettek a lábunk elé. Régi emlékeket rejtegetett a táj, amit a geoládák tártak fel előttünk. Idő megtakarítás végett a patak melletti jelzett, de a valóságban nem létező ösvényen közelítettünk, ami nagy hiba volt. Tökön-mákon keresztül bukdácsoltunk még el nem értük a ládát, ami siralmas állapotban van. A füzet elázva, cserére szorul. A pihenőt nem is találtuk, bár időnk sem lett volna pihengetni! Így ez csak egy pont lett! Visszafelé vetzető utat már a mezőn tettük meg. Így is köszönjük a rejtést!
Maga a Haricsai-pihenő nem egy különlegesség (a forrás is épp kiszáradt), de az odavezető erdő nagyon szép, vadregényes, és helyes a kis rétecske is. Az igazi látnivalót azonban a több kilométer hosszú Kercaszomor jeles történelmi múltja, és apró látványosságai jelentik, amiket részben a ládaoldal is említ. Szerintem a Haricsa-pihenő, a jelenlegi láda simán lehetne egy kercaszomori multiláda zárópontja, a faluban akár virtuális pontokkal. Bűbájos a hely (ahogy azt a beköltöző, Kercaszomort üdülőtelepüléssé tevő városiak nagy száma is mutatja)...